James+Watt+og+den+industrielle+revolusjon



==**James Watt (1736 – 1819) var en skotsk ingeniør og oppfinner. Han er anerkjent som skaperen av den første praktiske dampmaskinen. Med status som instrumentmaker fant han arbeid på universitet i Glasgow, Skottland, hvor han møtte dampmaskinen for første gang. De første dampmaskinene produserte veldig lite kraft, og gjennom flere tiår strevde han med å forbedre effekten. Allerede i 1776 ble Watt sine motorer brukt for å pumpe vann ut av kullminer. Watt fortsatte med å forbedre maskinene livet ut, og døde en rik og mektig mann. Han er betraktet som en av de store mennene bak den industrielle revolusjonen.**==

Dampmaskinens begynnelse
Den tidligste dampmaskinen i historien skal være en som ble laget rundt år 100 av Heron fra Alexandria. Denne tingen ble brukt til å rotere en ball...

I 1698 tok Thomas Savery et patent som dekket alle former for å pumpe vann ved hjelp av dampkraft. Maskinen han konstruerte var basert på en type dampkoker som den franske fysikeren Denis Papin lagde i 1679. Maskinen til Savery trengte reparasjoner ganske ofte fordi den ikke tålte så mye trykk, den hadde ekstrem liten virkningsgrad og var egentlig ganske upraktisk i gruver fordi det lille vakuumet ikke kunne pumpe vannet så høyt opp, og trengte da en serie av motorer for å greie det. Egentlig kan den strengt talt ikke kalles den første dampmaskinen en gang, siden den ikke hadde et stempel eller bevegelige deler.

En forretningspartner av Thomas Savery, Thomas Newcomen, kombinerte ideene til Denis Papin og Savery, og lagde ”Newcomens dampmaskin” rundt 1712, som brukte stempel og unngikk at rørene sprengte når det ble høyt trykk. I dag regnes Newcomen som den industrielle revolusjonens far. Oppfinnelsen hans fungerte bedre enn forgjengeren, men det faktum at den var dyr i drift var en stor svakhet – og det er her James Watt kommer inn i bildet! Han forbedret Newcomens dampmaskin da han skulle reparere den og rykket et stort steg videre i utviklingen av dampmaskiner.

James Watts historie
James Watt er fra Greenock i Skottland. Han fikk hjemmeundervisning av moren, Agnes Muirhead, som liten og gikk bare delvis på skolen. Matematikk var noe han hadde sansen for. Faren til James Watt, James Watt, var en industrimaker og sønnen reiste i en alder av 18 år ut for å lære seg å bli matematisk instrumentmaker.

Først gikk han på Universitet i Glasgow i Skottland. Her ble han kjent med en fysikkprofessor med navn Robert Dick (Professor Dick ^^) som han møtte gjennom en slektning. Professoren rådet Watt til å dra til å dra til London, og i 1755 gjorde James Watt det. I London jobbet han som instrumentlærling for John Morgan, og slet litt økonomisk og med helsa. Han ble der ett år før han dro tilbake – han følte hadde lært det han kunne. Nå ville han etablere seg som instrumentmaker i Glasgow, men fikk ikke lov av det lokale håndverkerlauget siden han manglet grunnleggende lærlingerfaring. Allikevel fikk han gjennom innflytelse av sin gamle venn, Professor Dick ^^, å få en stilling på universitet. Verkstedet hans på universitet ble en suksessrik møteplass for interesserte studenter, professorer og vitenskapsmenn – blant annet Joseph Black som fikk Watt til å fundere på hvordan dampmaskiner kunne forbedres.

I 1763 ble James Watt spurt om han kunne reparere Newcomens dampmotor. Dette var en ueffektiv motor som ga lite kraft igjen for brennstofforbruket. Watt brukte mye tid på motoren, og arbeidet med dens svakheter. To år senere fant han grunnen til sløsingen, og valgte å kondensere dampen i en egen beholder. Da slapp man varmingen og kjølingen, som gjorde motoren raskere, tryggere og mer drivstoffeffektiv. Denne dampmaskinen var en stempelmaskin som han tok patent på i 1769.

Maskinen til James Watt ble brukt til å pumpe vann ut av gruver, den drev maskiner i bomullsfabrikker og senere til å drive skip.

Det var dessuten James Watt som begynte med begrepet //hestekrefter// da han regnet ut på hvor mange hester en dampmaskin kunne erstatte i gruvearbeidet. Det er kanskje ikke like allment kjent, men han lagde faktisk verdens første kopimaskin også.

Den fundamentale forbedringen
Oppfinnelsen av den separate kondensatoren i 1769 ble ansett som så verdifullt for Englands økonomi at parlamentet ved særskilt lov forlenget patentets løpetid til 1800. Etter denne tid ble dampmaskinen hurtig videreutviklet. Selve kjelene og maskinene ble forbedret og man fikk høyere damptrykk.

Helt inntil tiden etter andre verdenskrig var verdens jernbaner for en stor del drevet med damp. Siden da er man stort sett gått over til diesel- eller elektriske lokomotiver. I Norge foregikk det et ”Bort med dampen”-program.

Videreutviklingen i USA
Den industrielle revolusjonen ble et viktig kapittel i USAs historie. Der borte var det å reise med diligenser (”Stagecoaches”) ganske vanlig fra midten av 1700-tallet til langt uti det neste århundret – til de ble avløst av lokomotiver. Lokomotivene blir igjen erstattet av biler og fly på 1950-tallet (men det er en annen historie).

Mannen som er jernbanens far er engelske George Stephenson. Det var ikke han som oppfant selve lokomotivet, det har Richard Trevithick æren for. Men han og sønnen var med å bygge jernbanelinjer på 1820-tallet, og i oktober 1829 vant Stephenson og sønnen Rainhillkonkurransen med lokomotivet //The Rocket//. Det gjorde han berømt og han ble tilbudt å være sjefingeniør for mange andre jernbaneprosjekter. Mange av de første amerikanske jernbanebyggerne kjøpte lokomotiver fra Stephenson.

I USA bygde de dampmaskindrevne hjulbåter som gikk på Mississippi og andre store elver og i 1837 bygget I. K. Brunel det første dampdrevne Atlanterhavsskipet. På 1850-tallet gjorde amerikanerne forbedringer på landdampmaskinene. De oppfant vetilstyringen og gjorde generelle forbedringer som ga økt ytelse. Stempeldampmaskinen ble den dominerende kraftmaskinen til ca 1900.

Watts betydning for den industrielle revolusjon
Uten tvil hadde James Watt mye å si for den industrielle revolusjonen, særlig når det gjelder utvikling dampkraftbaserte maskiner. Newcomens motor fungerte, men uten forbedringer ville det sannsynligvis aldri blitt satset på dampkraft. James Watt forhøyet virkningsgraden som gjorde at maskinene faktisk kom til nytte. De første maskinene hadde gjerne 5-6 hestekrefter – altså kunne maskinene overta plassen til andre ”kraftressurser”.

Senere ble dampmaskinen hjerte i blant annet lokomotiver, og vi fikk utbygging av jernbaner. Spesielt i England og USA hadde dette en stor betydning.