Dampmaskinens+utvikling

=** Utviklingen av dampmaskinen og hvilke følger dette fikk for samferdsel og industri! **= = //En dampmaskin blir definert som en maskin der varme blir omdannet til mekanisk energi via damp. Dette skjer ved at et stempel presses fram og tilbake i en sylinder ved hjelp av vanndamp.//   = = Historien til dampmaskinen = = =

Lokket til et kokekar blir løftet opp når innholdet blir varmet opp og det oppstår vanndamp. Dette ble det allerede lagt merke til i antikken. Dermed var det bare et spørsmål om tid til de lærde ville befatte seg mer nøye med dette fenomenet. Det blir fortalt at det var en lærd fra Alexandria, med navnet Heron, som gjennomførte eksperiment med nettopp dette. Dette skjedde omkring det første århundre etter vår tidsregning. I forsøksoppbyggingen hans handlet det om en kule som var fylt med vann og som kunne dreie seg. Denne kulen hadde dyseforma utstrømningsåpninger. Ble kulen oppvarmet nedenfra, begynte den å dreie seg. Hele oppfinnelsen fant inngang I historiebøkene under navnet Heronsball eller også aeolipile.



//En Heronsball// Det var den franske fysikeren Denis Papin som fant opp forløperen til ”raskkokkjelen”. I 1690 viste han fram den første dampmaskinen som blant annet bestod av en kolbe og en sylinder. I 1698 fikk den engelske ingeniøren Thomas Savery patent på en innretning som ble drevet av damp, som var egnet til å pumpe opp vann fra bergverk. Grunnen til at denne ikke ble mer brukt var at den hadde liten virkningsgrad og at dens innsats så og si ikke lønte seg. Den første dampmaskinen som forrente seg i å pumpe vann ut fra bergverk, var en oppfinnelse fra året 1712 av den engelske konstruktøren Thomas Newcomen. Prinsippet og måten maskinen var bygd på blir også betegnet som en atmosfærisk dampmaskin. Virkningsgraden til denne lå allerede betydelig over den til Thomas Savery, men var likevel fortsatt på under en prosent. Den dobbelt virkende dampmaskinen som ble konstruert av den skottske oppfinneren James Watt og patentert i 1769, var en vesentlig forbedring innen dampmaskinutviklingen. Virkningsgraden til denne låg på nesten 3 prosent. Grunnen til at den virket dobbelt var at det vekslende ble ført inn damp på begge sider av kolben inn i en sylinder. Der var også James Watt som innførte den fysikalske enheten HS, hestekrefter. Til dette satte han ytelsen til en hest, som drev en mølle, i et matematisk forhold til det presterte arbeidet og fikk dermed målenheten til hestekreftene. Med den industrielle revolusjonen vokset på den ene siden etterspørselen etter effektive drivsystem til å fullføre arbeid med, og på den andre siden ble metallbearbeidingen mye bedre. Slik var det mulig å lage stadig bedre kolber og sylindre som passet akkurat til formålet sitt. Først denne forbedringen innen metallbearbeidingen og erfaringer fra tidligere dampmaskiner gjorde det mulig for den amerikanske oppfinneren Oliver Evans å konstruere en høytrykksmaskin i 1784. I en høytrykksdampmaskin blir dampen oppvarma til over 100 grader og dermed har den et mye høyere trykk til å utføre arbeid med. Fra 1820 fantes det praktisk sett bare høytrykksdampmaskiner i alle fartøy som ble drevet av dampmaskiner. I starten ble dampmaskinen hovedsakelig brukt til å pumpe vann i bergverk og som drivaggregat innen tekstilindustri. Innsatsen til dampmaskinen til å bevege fartøy på var ikke særlig aktuell før starten av det 18. århundre. Fram til da hadde det bare vært noen enkelttilfelle uten å spille enn nevneverdig rolle. Men dette kom til å forandre seg i det 18. århundre. Dampmaskinene ble brukt i både lokomobiler, damplokomotiver og dampskip. Damplokomobiler ble senere erstattet av forbrenningsmotorer, selv om utrykket dampvals fortsatt eksisterer den dag i dag. Men damplokomotiver og dampskip begynte sitt seierstog, som først startet å ebbe ut i det 19. århundre.

[[image:dårlige_forhold.jpg]]
Trenden gikk fra hjemmearbeid til massefabrikasjon I starten av industrialiseringen brukte menneskene sin egen kraft, den til vannet, vinden og dyr til å produsere gods. Men så kom den nye dampmaskinen og i løpet av noen år hadde den blitt til den viktigste arbeidsmaskinen innen tungindustrien og til drivkraft av pumper, hammere, blåsemaskiner og valser. Bomullsbearbeiding var i starten noe man gjorde hjemme. I starten av det 18.århundre kunne den nye vevemaskinen produsere like mye som 200 av de gamle før oppfinnelsen av Jenny. I 1830 utgjorde bomull produkter mer enn halvparten av den britiske eksporten.

Allerede siden det 15.århundre hadde det blitt brukt kull i Storbritannia til boligbrensel og i den tradisjonelle industrien, for eks i glas- og ølproduksjonen). Først med innsatsen av dampmaskiner ble de mulig å utvinne kull fra stadig større dybder. Snart ble de ikke bare brukt til å pumpe vann men også til å frakte mennesker og material i sjaktene. Og istedenfor kullbærere og ponnyer ble kraften til dampmaskiner brukt til å dra de fullastete kjerrene først på tre- men fra slutten av det 17.århundre nesten overalt på jernskinner.

Først fra slutten av det 17. århundre kunne jern bli produsert billig og i større mengder. I starten skulle dette hovedsakelig brukes til å forbedre krigsredskaper, som kanoner, men i løpet av kort tid ble det også brukt til husbruk (porter, sengrammer, vannrør osv.) og til industrien elles (maskiner og verktøy).

De første traktorer ble også drevet av dampmaskiner(lokomobiler). Traktoren førte til at landbruket ble kraftig effektivisert, på samme måte som dampskip som også ble utviklet ved hjelp av den nye teknologien, var med å effektivisere reising, flytting, administrasjon og post.
 * Jernbanen revolusjonerer transportvesenet **
 * Damplokomotiver var de første selvkjørende, maskinell pådrevne skinnefartøy og dominerte skinnetrafikken fra sin opprinnelse til midten av det 19. århundre. De var også bærere av den stadig voksende utviklingen innen transportteknikken og den nasjonale og internasjonale handelen. **
 * Som sagt bygde den walisiske bergbyggingeniøren Richard Trevithick det første høytrykksdamplokomotivet. Denne ble festlig mottatt i 1825, gjennom Georg Stephensons første jernbaneprosjekt, en 15 km land jernbanelinje mellom Stockport og Darlington. Fram til det midten av det 18.århundre var det britiske hovedskinnenettet nesten ferdig utbygd. Rundt 250 000 menn hadde arbeid bare innen jernbanesektoren i Storbritannia. Men jernbanen erobret også andre deler av verden. **
 * Den enorme forkortningen av kjøretiden og den dermed vesentlig billigere transporten påvirket en oppblomstring av gods- og persontransporten. Dermed vokste massegodstrafikken tvers gjennom Europa og ”pusha” dermed økonomien. Men jernbanen ble også strategisk svært viktig, med denne kunne nemlig soldater og kanoner bli fraktet mye raskere dit de skulle. **

Følger For noen hadde industrialiseringen fordeler, men for de fleste var det også store ulemper. På den ene siden fantes det fabrikkeiere, industriherrene. Gjennomvidereutviklingen innen teknikk kunne disse framstille varene sine raskere og med bedre kvalitet. Siden de også trengte mindre arbeidere enn før kunne de dermed spare inn lønn. Dermed ble fabrikkeiere gjerne de store vinnerne.

På samme tid så mange bønder lykken sin i industrien. Dermed ga de opp landbrukene sine og flyttet inn til byene for å få jobb der. Dette førte til at det plutselig fantes veldig mange arbeidere. I tillegg kom det at fabrikkeiere heller kuttet ut stillinger istedenfor å ansette flere. På grunn av dette fikk vi en stor arbeidsløyse i byene. Denne tilstanden igjen utnyttet de som eide fabrikkene og senket lønnene til de som jobbet hos dem. Arbeidere hadde ikke noe annet valg enn å godta dette, fordi den som klaget ble erstattet. Problem med å finne billig arbeidskraft fantes ikke. Hver arbeidsløs hadde takknemlig tatt hvilken som helst stilling.

Denne utnyttingen av arbeidere førte til en stor fattigdom blant folk flest. Mange manglet jobb og de som hadde det tjente knapt noe og måtte hele tiden frykte for å miste den. For å livnære familien var det ikke lenger nok at bare mannen i huset jobbet. Dermed måtte også kvinner og til og med små barn søke stillinger. Men også her så griske fabrikkeiere en måte å tjene mer penger, kvinner fikk bare halvparten av lønnen en mann fikk, selv om de måtte utføre det samme arbeidet. Og selv om både far og mor jobbet 12 til 16 timer hver dag, måtte altså ungene også jobbe, ofte like mye. De små ble blant annet brukt til å klatre inn i smale sjakter i gruvedrifter. Dette var et veldig hardt arbeid og ungene ble på ingen måte sikret. De fikk heller ikke mer lønn og til å begynne med fantes det heller ingen innskrenkinger på hvor mye de kunne jobbe. Men i det hele tatt var forhold til alle arbeidere skrekkelig, spesielt i starten. Ble man skadet ble man byttet ut, det fantes ingen form for forsikring.

Fordeler med det hele var jo at produksjon skjedde raskere og dermed også billigere, selv om kvaliteten til og med ble bedre enn før. Gjennom oppfinnelsen av jernbanen kunne gods bli fraktet raskere fra plass til plass, manglende varer kunne raskere bli levert.

Oppfinnelsen av dampmaskinen fikk enorme følger. Innen teknologien sørget den nye viten for stadig nye oppfinninger. Fra dampmaskinen gikk det videre til forbrenningsmotorer, til elektrisk energi og til atomenergi. Mennesket lærer stadig og utvikler det de har. At vi i dag har lært så mye om maskiner og energi, har igjen store utvirkninger på medisin, kjemi og andre naturfag. Samfunnet forandret seg også da dampmaskinen ”dukket” opp i folks liv. På en måte førte den jo til en omvelting av den bestående samfunnsstrukturen og en oppløsning av de siste føydale ordningene. Det moderne samfunnet begynte å ta form og emansipasjon ble aktuelt. Arbeidere merket etter hvert at om de samlet hadde de mer å si og plutselig en viss makt. Slik beveget det seg sakte i retning fagforening og en viss likestilling, til slutt også for kvinner. Religionen fikk ”lide litt” som følge av dampmaskinen og dens virkninger. Mennesket så at det kan få til noe av seg selv, det kan skape noe og er nyttig. Truen i menneskets ferdigheter og uendelige muligheter dukket opp. Hele livet slik vi kjenner det i dag, er som vi har sett nå, utenkelig uten dampmaskinen og den påfølgende industrielle revolusjonen.