Bakgrunnen+for+den+industrielle+revolusjon

Hva var bakgrunnen for den industrielle revolusjon, og hvilke forandringer førte den med seg?

På 1700- tallet opplevde Storbritannia (Og Europa generelt) en stor befolkningsvekst. Bedre hygieniske forhold, gjorde at færre dødde av sykdom, og folk levde lengre. Et marked blir styrt av tilbud og etterspørsel. Med denne folkeveksten, ble etterspurselen etter varer som klær og mat større. Derfor måtte produsentene øke tilbudet. En slik økning i produskjonen krevde økt effektivitet. Denne økningen kom i form av automatisering ved hjelp av maskiner. Man behøvde også flere arbeidere. Det var sjelden et problem å få besatt stillingene i fabrikker rundt om kring. Befolkningsveksten som førte til den økte etterspurselen, hadde også arbeidskraften til å tilfredsstille etterspurselen.

For å kunne investere i infrastruktur som jernbane og spinnemaskiner, trenger man penger. På denne tiden var Storbritannia en av de, om ikke det rikeste landene i verden, som følge av kolonisering og vellyket krigføring. Dette var en av hovedgrunnene til at den industrielle revolusjon spredde seg fra nettopp Storbritannia. I Storbritannia hadde man banker, som gjorde det mulig for folk å låne penger til å for eksempel starte fabrikker. Dette betydde ikke at enhver ”fattiglus” kunne låne en haug med penger og starte en fabrikk. Det var ”Eliten,” som lorder og adelige som ble innvilget store nok lån til å kunne gjøre ting som å starte fabrikker.

I 1764, stod vindunderet ”Spinning Jenny” klart. Spinning jenny ble oppfunnet av James Hargreaves. Han produserte garn, og var ute etter å effektivisere måten man spant garn på. Han laget en maskin automatiserte mange av prosessene man før måtte gjøre med hendene og rokker. Med denne nye vindundermaskinen kunne en mann nå spinne like mye garn som åtte menn kunne før. Tidligere hadde det vært mangel på garn, siden veverne brukte opp garnet raskere enn spinnerne kunne lage det. Spinning Jenny er selve ikonet på den industrielle revolusjon, men det er langt fra den eneste oppfinnelsen som bidro til revolusjonen. Etter hvert som spinne- og vevemaskinene ble større, måtte man ha kraft nok til å drive dem. En naturlig ting var å bruke vannkraft, slik som man hadde gjort med møller før i tiden. Problemet med vannkraft var at fabrikken måtte ligge der man hadde tilgang på slike vannressurser. Det ville være mye lettere for En mann som fant en løsning på dette, var James Watt. Han benyttet seg av de ekspanderende egenskapene til vann, og fant en måte å bruke trykket som skapes i overgangen fra vann til damp. Det var nemlig dampmaskinen han fant opp. Dampmaskinen ble ikke bare brukt til å drive maskiner i fabrikker, tvert i mot. All togtrafikk på den tiden var basert på dampmaskinen. Et lokomotiv er egenlig bare en dampmaskin på hjul. Uten oppfinnelser som Spinning Jenny og dampaskinen, ville den industrielle revolujson ha funnet sted.

Før var all produksjon spredd rundt om kring i hytter og hus i bygder og landsbyer. Nå som det ble laget fabrikker, ble produksjonen flyttet fra bygdene, og inn i byene. Det blir kanskje litt feil å si at folk flyttet inn i byene, for det var ikke byer før folkene flyttet dit. Før var det få begrensninger på hvor man kunne arbeide. Når fabrikker dukket opp både her og der, trengte man arbeidskraft til å drive vidunderet. Dette gjorde at arbeidskraften flyttet dit fabrikkene var, og det oppstod byer rundt fabrikkene. Denne urbaniseringen første med seg en del uting. Folk bodde tett, og sykdommer spredde seg fort. Dårlige kloakkløsninger hjalp ikke, spesielt ettersom det ofte fløyt kloakk i bakgårdene til folk. Hele bydeler var rett og slett en stor pøl av sykdom.

Et av problemene man fikk når man produserte i så store kvanta som man gjorde med fabrikker, var transport. Produktene måtte bort fra fabrikken, og ut på markedet. Dette løste man i Storbritannia med båtkanaler og jernbane. På denne tiden var Storbritannia et særdeles rikt og mektig kongerike. Denne rikdommen gjorde det mulig for britene å investere i infrastruktur som fabrikker og jernbaner. Britene var først ute med jernbanen, og man kan lett se sammenhengen med at de var de som var først ute med den industrielle revolusjonen. Man bygde jernbaner mellom byene(Fabrikkene), og jernbaner mellom fabrikkbyer og havnebyer. Havnebyene var er svært viktig ledd i transporten. Fra en by med havn, kan man sende hva som helst til hvor som helst i hele verden. Dampmaskinen gjorde også at skipsfarten ikke lenger var like avhengig av været. Dette, kombinert med jernbanene på land, gjorde at all transport ble mye mer pålitelig. Sambandet med havnebyene gjorde det også lettere å få de britiske varene ut på det internasjonale markedet.

Det var ikke mangel på arbeidskraft under den industrielle revolusjon. I tiden før hadde de sanitære forholdene forbedret seg kraftig, og dette førte igjen til at færre folk døde av div. pester og epedemier. Denne økningen i folketallet gjorde at det aldri var mangel på arbeidskraft. Det var som oftest for mye arbeidskraft. Folk flyttet inn til byene i håp om å få seg en jobb på en fabrikk, men mange endte dessverre opp i slummer uten jobbmuligheter. Fabrikkeierne benyttet seg av det faktum at det var overskudd av arbeidere. Folk stod i kø for å få jobber, derfor kunne de egentlig behandle arbeiderne sine akkurat som de ville. Hvis arbeiderne ikke taklet det, var det haugevis som stod klare til å ta plassen. Det var ikke uvanlig å jobbe gjennom 12-14-timers arbeidsdager, med en halvtimes pause og en brødblings. Det var absolutt ingen sykelønnsordninger, ferier, eller forsikringer. Hvis du fikk en arm revet av i et tannhjul på jobb, kastet de deg ut på gata og ansatte en av de andre som stod i kø utenfor. Etter hvert ble arbeiderne lei av behandlingen de fikk av bestyrerne. De begynte å forme fagforeninger. Jo flere de var, jo mer makt fikk de over sjefene sine. Det var enkelt og sparke en person, men når alle de ansatte truet med streik, måtte sjefene høre på hva de hadde å si. En stor andel av de som jobbet på fabrikker var barn. Det var av den enkle grunn at de kom til der voksne ikke kunne. Barn ble brukt til jobber som for eksempel å fikse vevemaskiner mens de fremdeles var i gang. Barn jobbet like lenge som voksne, og det var foreldrene som tok pengene de tjente. Barn var også populære i gruver, siden de kunne arbeide i trangere tunneler enn menn.

Energien til å drive maskinene under den industrielle revolusjon, fikk man stort sett fra dampmaskiner. Dampaskiner trenger varme for å fungere, og den billigste måten på den tiden (Og i dag, for den saks skyld) var kull. Kull er som kjent svært forurensende, men på denne tiden var det ikke noen som ofret en tanke på hva litt sort røyk kunne gjøre med naturen. Disse røykskyene var så forferdelige, at man i noen skoger som lå i nærheten av fabrikker kunne finne møll som hadde skiftet farge. Dette hadde de gjort for å bedre kamuflere seg på de gråe- nedsotete trestammene. Med andre ord satte industrialiseringen tydelige spor på miljøet. Industrialiseringen har satt sine spor på andre måter og. Byer som Manchester og Liverpool ville aldri eksistert, hadde det ikke vært for den teknologiske fremgangen på 17- og 1800-tallet.

Den økende befolkningen gjorde at man måtte produsere mer av alt, og dette ble løst med maskiner, og store fabrikker. Kapitalen hadde britene tilgjengelig etter som de var den største kolinimakten på denne tiden. Grunnlaget for fabrikkene var ny teknologi som damp- og spinnemaskiner. Varene som ble produsert måtte fraktes ut på markedet. I Storbritannia ble det bygget jernbaner og kanaler for å kunne transportere varer raskere og i større mengder. Fabrikkene samlet mye folk rundt seg, og etter hvert oppstod det byer rundt arbeidsplassene. Folk flyttet fra landsbygdene inn til fabrikkbyene, i håp om å få jobb på en fabrikk. Dette gjorde at det ble flere personer enn jobber i byene. Folk klumpet seg sammen, og hele bydeler ble til slummer, på grunn av overbefolkning.

http://www.kildenett.no/artikler/2007/den_industrielle_revolusjon http://no.wikipedia.org/wiki/Den_industrielle_revolusjon http://www.snl.no/den_industrielle_revolusjon http://historie.cappelen.no/historie1/kap10/ http://www.flodda.com/historie/historieverden/04hvindustriellerevolusjon.htm