James+Watt+og+dampmaskinen

Du er faktisk en solstråle:-) Når det er sagt, så ser jeg gjerne at du finner et artig emne å skrive om:-)

** James Watt og dampmaskinen  ** 19 januar 1736 ble James Watt født. Han ble født og vokste opp i Greenock i Skottland. Han hadde en far som var skipseier, instrumentmaker og så kunne han reparere navigasjonsinstrumenter. Han hadde en mor med navnet Agnes Muirhead, og hun kom fra en velstående familie. Hun var også veldig godt utdannet. James Watt gikk bare delvis på skolen, resten fikk han undervisning hjemme. Mange valgte å kalle han et vanskelig barn. Han var ikke helt ute å kjøre når det kom til skolearbeid. Han var faktisk flink i ganske mye, særlig matematikk og historie. I historien kunne han alle legender og historiene om det skotske folk, han syntes dette var veldig interessant. Bare 17 år gammel, døde hans kjære mor. Dette førte til depresjon i familien, og farens formue hold på å forsvinne. Etter 2 år, reiste James til London for å arbeide som instrumentmaker i Glasgow. Dessverre forkastet Glasgow søknaden, av den enkle grunn at han ikke hadde tjenestegjort i syv år. Likevel fikk han tilgang på et verksted på dette universitetet, fordi han fikk lurt seg til en stilling som matematisk instrumentmaker. Her ble han kjent med mange vitenskapsmenn. Joseph Black var en kjemiker og professor i medisin. Han interesserte seg også for varmelære og gjorde viktige oppdagelser på dette området. Det var nå James Watt begynte å tenke på hvordan dampmaskiner kunne forbedres. Dampen kunne utnyttes mer effektivt ved hjelp av en separat kondensator. I fabrikkene på den tiden var det veldig viktig å kunne bruke dampmaskinene. James Watts maskin ble ikke lenge etter brukt til å pumpe vann ut av gruver, drive maskinene i bomullsfabrikkene, og etter hvert ble den også brukt til å drive skip. Senere fant han opp stempeldampmaskinen - en forbedring av dampmaskinen. Han var den første som innførte ordet begrepet hestekrefter. En dampmaskin er en motor som blir drevet av damp under trykk. Denne motoren blir kalt stempelmotor. Det var en franskmann som fant ut at vann kunne varmes opp. Deretter utvidet det seg, og så blir det så varmt at man ser en slags røyk som er damp. Denne dampen blir avkjølt før den går tilbake til å bli vann igjen. Prosessen som dreier seg om oppvarming og avkjøling skjer på siden av et slags stempel som er plassert i en sylinder. Dette stempelet blir altså drevet fram og tilbake. De teoretiske prinsippene bak dampmaskinen faller inn under termodynamikken, som er en gren av fysikken. Grunnen til at James Watt er en del av dampmaskinen, er som sagt fordi han oppfant noe som kalles sleidstyringen. Denne styringen styrte dampen vekselvis foran og bak dette stempelet. Da blir også stempelet dyttet tilbake, altså ikke bare skjøvet frem på grunn av dampkraften. Dette gjorde igjen at maskinen ble mer pålitelig, for det ble en slags jevnere gange. Denne dampmaskinen ble sagt som James Watts patent i 1796, og den la også grunnlaget for den industrielle revolusjonen. Så kan man spørre oss, hvorfor trengte man denne dampmaskinen? Jo, det er på grunn av at før i tiden, når de hadde en graveindustri, så ble gangene i gruvene fult opp med et vann som kalles grunnvann. Dette måtte de få vekk. Det var ganske omfattende arbeid, for enten måtte de gjøre det for hånd, altså heise opp fulle bøtter med vann. Dette var det hestene som gjorde ved hjelp av et pumpeanlegg. En annen måte å gjøre det på var å drenere vannet gjennom noen kanaler som kom ut et sted under gruvenivået. Dette førte til at gruvene ikke kunne bli så dype så folk ville, det ble altså satt begrensninger. Derfor fikk de dampmaskiner. De aller første brukte ganske mye kull. De brukte mer kull enn arbeid som kunne gjennomføres, og mer kull i forhold til hvor mye vann de trengte. Heldigvis fantes det massevis av kull i gruvene. Denne dampmaskinen hjalp i tillegg med å tømme gruvegangene som var fulle av vann. Det er ikke av liten grunn av dampmaskinen ble kalt gruvearbeiderens venn. James Watt fikk i 1763 et oppdrag fra universitetet han gikk på i Glasgow. Han skulle da altså "reparere" den gamle dampmaskinen. Han fant også ut hvor mye kull denne maskinen brukte under arbeidet, og han fant ut at maskinen kunne bli like effektiv, om ikke mye mer, hvis han bare kunne finne en annen måte å bruke denne dampen på. Dette måtet da skje uten å bruke for mye kull for å varme eller kjøre sylinderen. Dette tok lang tid, ja, han brukte faktisk godt over et år på å finne ut hvordan han skulle gjøre dette. Bedre sent enn aldri, så fant han ut at han kunne bruke et eget kammer der dampen ble lagret. Så skulle dampen føres inn i kondensatoren (kald sylinder), som gjorde at stempelet ble ført og og kondensatoren gjorde trykket mindre. Slik gikk stempelet ned. Dette stempelet hadde en stang som ble ført fram og tilbake, som igjen førte hjulet rundt! Maskinen hadde en sentrifugalregulator som hindret at tilføringen av dampen ble for stor. En sikkerhetsventil gjorde at damptilførselen stoppet når trykket ble for stort, noe som igjen gjorde at det ikke ble så stort turtall. James Watt fortjener å ha patent på oppfinnelsen sin, på grunn av at denne forbedringen av dampmaskinen reduserte brenselutgiftene med 75 %. Som sagt, det som gjorde at maskinene kunne bli mindre og få flere hestekrefter var det indre trykket som var langt høyere enn den atmosfæren som lå omkring. Denne maskinen ble også bedre på andre områder. F.eks. kunne de fjerne kondensatoren og la stempelet jobbe horisontalt viss de ville det. James Watt ville ikke bruke disse såkalte ideene på grunn av at han fryktet at det ville bli eksplosjoner som igjen førte til tap av liv, viss dampkjelen skulle fylles av damp under et høyt trykk. Han ville heller ikke bruke maskinen til å sette fartøyer i bevegelse. Han brukte maskinen sin for å forhindre at denne type dampmaskin ble produsert. Andre nasjoner kunne bygge maskiner akkurat som de ville. Det er mulig de ikke visste hva som var best for både omgivelsene i og med at de første forsøkene de brukte på å lage fremkomstmiddel av damp ikke ble en suksse. Derfor ble dampmaskinene kun brukt til å drive heisemekanismer og drive akslinger som igjen drev maskiner. Da patentet kom ut, fant konkurrentene ut at de heller ville lage denne maskinen enda mindre og mer moderne. Det var da høytrykkmaskinene kom, noe som de fleste folk forbinder med ekte dampmaskiner. Dette er nok på grunn av at denne ble sett på litt bedre, på grunn av den minimale størrelsen og de mange hestekreftene. James Watt hadde ikke så mange hestekrefter på sin. I tillegg kunne stempelet i maskinen ha kraft i begge bevegelsesretninger. På denne tiden var gangene i gruvene fylt med skinner. Disse skinnegangene var for det meste til vogner som arbeiderne i gruvene fylte med malm eller kull. Før ble de vognene som gikk på skinnene trukket av hester eller skjøvet av gruvearbeiderne, uansett hvor tungt det måtte være. De fant ut at de kanskje kunne sette hjul på dampmaskinene slik at det ble lettere, og dette ble igjen noe som vi enda i vår tid kaller lokomotiv! Dampmaskinene var desverre for store i begynnelsen, det hadde ikke gått. Men det var en mann som het Richard Trevithick som tok patent på den mindre og moderne maskinen som jeg nevnte før. Hans inntreden gjorde at teknologien ble forbedret, og nå kunne gruvearbeiderne få drømmen om et lokomotiv i gruvene, til en realitet. Nå så folk hvor greit det var med en slik dampmaskin, og det tok ikke mange årene før dampmaskinene også ble gjort om til dampbåter. Damplokomotivene gjorde også at folkene fikk sin første jernbane. Det tok heller ikke lang tid før menneskene ble avhengig av dette transportmiddelet. Lokomotivene ble veldig viktig for transportindustrien, på grunn av at alt kunne flyttes med en større fart enn tideligere, alt ble rett og slett mye enklere. Innføringen av disse lokomotivene er et av hovedelementene i den industrielle revolusjon. Nå kan vi se at James Watt hadde mye å si for den industrielle revolusjon. Ikke bare var han flink med dampmaskiner, men han oppfant også betegnelsen "hestekrefter". I tillegg var han også medvirkende til utarbeidelsen av metersystemet. James Watt begynte å bli eldre, og hadde tjent godt. Etter 1800 trakk han seg tilbake fra det daglige arbeidet og begynte heller med billedhuggerarbeid. Han døde 2 år etter. Etter hans død har watt (symbolet W) blitt en internasjonal enhet for effekt. I dag finner vi James Watt på nesten alle lyspærer i hele verden. KILDER

[|www.wikipedia.no] [|www.home.huis.no]