Spinning-Jenny

= = = Sp inning jenny og andre spinnemaskiner =

//Jeg vil ta for meg spinnemaskinen spinning-jenny. Jeg vil se på bakgrunnen for maskinen samtidig som jeg skal ta for meg dens utvikling og hva det har hatt å si for den industrielle revolusjonen.//

Den moderne industrialiseringa starta i Storbritannia på midten av 1700 tallet, og det var produksjon av tøy og tråd som først ble u. I siste halvdel av 1700 tallet ble flere industribedrifter etablert forskjellige plasser i Storbritannia. Dette var virkelig et nytt fenomen, tidligere var det ikke vanlig å samle mange arbeidere i samme bygg. I tillegg til at utstyret, inventarene og maskinene inne i bygget var annerledes enn de tidligere produksjonsutstyret og redskapene de hadde brukt tidligere. Disse nye bygga med maskiner og utviklet arbeidsverktøy ble kalt fabrikker. Og på 1700 tallet ble det utvikla nytt utstyr til å spinne tråd og å veve stoff til nytt tøy som blant annet ble brukt til klær og seil. Alt dette nye utstyret ble tatt i bruk og samla i store hus, som ble kalt fabrikker. Spinning jenny er da den mest kjente av disse nye innretningene og ble funnet opp av den bristiske veveren James Hargreaves i 1764, og spinnemaskinen ble oppkalt etter veverens kone, Jenny. Dette ble en revolusjonerende ny mekanisk spinnemaskin som kunne spinne mange tråder på én gang. Den bestod av en treramme med en rekke spoler (trådsneller) på og en stor sveiv, som en måtte sveieve for hånd. Denne maskinen hadde i første omgang åtte spoler, men spinning jenny ble videreutviklet og fikk senere 16 spoler. Denne spinne-maskinen kunne spinne opptil 16 tråder på samme tid, og var da teoretisk sett 16 ganger så effektiv som en den tidligere rokken som kun kunne spinne en tråd om gangen. James Hargreaves hadde ikke som hensikt å finne opp en fabrikkmaskin, så den nye rokken var ikke større at man kunne ha den hjemme i sitt eget hus. Men i og med at Storbritannia hadde en stor befolkningsvekst var behovet for klær stort, særlig for hæren. Storbritannia var stadig i krig i koloniene sine i Afrika, og alle soldatene trengte klær.

Spinning jenny var et resultat av et ønske om å få effektivisere de ulike prosessene slik at garn kunne produseres raskere og rimeligere. Og førte videre til at garnet kunne bli levert raskere til veverne, men likevel mente enkelte at spinninga kunne gå enda raskere. Dermed ble nyere versjoner av spinnig jenny raskt oppfunnet. Richard Arkwright fra Preston i England utviklet en forbedret versjon av spinning jenny som lagde en mye sterkere tråd, men til gjengjeld ble sveiven for tung å sveive for hånd. Dermed ble maskinen drevet i et stort hus i Nottingham hvor den ble drevet av hester. Dette var en god utvikling av spinning jenny, den produserte effektivt og tråden ble sterk, men hestene tok mye plass, trengte mye mat og ble fort slitne. Dermed satte Arkwright og hans samarbeidspartnere i gang med å tenke på nye mulige løsninger, og de kom da fram til at de måtte finne noe som kunne erstatte muskelkraften som ble brukt til å sveive spinnemaskinen. De flytta dermed maskinen til Cromford som ligger ved ei elv med godt fall, og dermed ble hestenes muskelkraften erstatta med vannkraft. Maskinen ble altså utviklet med at den fikk installert ett vannhjul og fikk derav navnet “Water Frame”. Denne spinnemaskinen hadde 216 spoler og spant tråd av svært god kvalitet, sammenlignet med å spinne en tråd, slik som rokken eller 16 som spinning jenny, var denne uhyre effektiv. Midt i 1780-årene om lag 20 år etter at de første spinnemaskinene ble tatt i bruk, ble de videreutviklet nok en gang, med at de ble koblet til dampmaskiner. I begynnelsen av 1800-tallet ble det utvikler spinnemaskiner som var dampdrevne, og de kunne spinne mer enn 1000 tråder samtidig! Dette var en enorm industriell framgang som skyldtes en voldsom etterspørsel etter tekstil. Grunnen til denne voldsomme etterspørselen etter tekstil var den eksplosive befolkningsveksten i Storbritannia. Denne befolkningsveksten kom av flere grunner. Blant annet pga jordbruksrevolusjonen som førte til at overskuddet av produksjonen økte fra 10-30 % opp til ca 50 %. Det var altså blitt mer produktivitet i jordbruket, vi produserte mer mat, som førte ti lat befolkningen ikke lei av noen form for hungersnød, og dermed vokste. Det sier seg selv at når befolkningen øker kraftig trenger man mer av alt mulig. Og det første en merka at en trengte mer var klær til folket. Som nevnt kunne en med de første rokkene kun spinne en tråd om gangen noe som gikk meget treigt, og når en fikk en så raskt økende befolkning, og så mange ”arbeidsledige” i følge av produktiviteten i jordbruket. Måtte de som stod uten arbeid finne på måter å løse problemene de stod ovenfor. Og det er nok på denne måten at mannen bak spinning jenny, James Hargreaves kom på den revolusjonerende ideen om en spinnemaskin, som hadde flere spoler. Etterspørselen etter klær var på den tida så stor og i tillegg til den store delen av befolkningen som stod uten arbeid, ble det naturlig at flere folk startet masseproduksjon med de nye spinnemaskinene i fabrikker.

James Hargreaves oppfinnelse, spinning jenny, har altså hatt mye å si for den industrielle revolusjonen. Det var tekstilindustrien som var først ute med å starte opp maskiner og fikk oppretta de første fabrikkene, og virkelig startet en form for masseproduksjon. En kan likevel ikke si at det er spinnemaskinene som er bakgrunnen for den industrielle revolusjonen. De viktigste faktorene for den industrielle revolusjonen, særlig den i Storbritannia, var At matproduksjonen økte i forkant slik at befolkningen vokste og en fikk flere som kunne arbeide utenfor jordbruket. I tillegg til at mange hadde en kapitalistisk tankegang og det bristiske samfunnet var åpne for innvandrere og nyskapende tanker. Som førte til at en fikk ideer til å lage nye maskiner som spinning jenny. Og som utviklet seg til større og bedre spinnemaskiner og senere alle andre mulige viktige industrielle oppfinnelser.